Checiches+Loredana

=Checiches Loredana=

=Analizarea şi interpretarea datelorîn marketing cu ajutorul scalelor de evaluare=

Definirea procesului de scalare

 * reprezintă crearea, stabilirea unor reguli care să desemneze numere pentru a reprezenta caracteristicile ce urmează a fi măsurate
 * după stabilirea şi agrearea regulilor de măsurare, caracteristicile fenomenelor, persoanelor sau obiectelor vor fi descrise şi măsurate pe baza acestor şabloane.

Scala lui Likert
Principale etape de lucru sunt:
 * se alcătuieşte un set de propoziţii care reprezintă afirmaţii cu caracter favorabil sau nefavorabil la adresa stimulului care face obiectul investigaţiei;
 * propoziţiile sunt prezentate fiecăruia dintre subiecţii ale căror opinii urmează a fi scalate în legătură cu afirmaţia cuprinsă în propoziţie;
 * subiectul este rugat să-şi exprime acordul sau dezacordul, încercuind una din cele cinci gradaţii ale scalei;
 * gradaţiile sunt acord total, acord, indiferent, dezacord, dezacord total.

Scala de ordonare a rangurilor

 * metoda ordonării rangurilor solicită repondentului să stabilească o ordine a obiectelor după un anumit criteriu.
 * metoda ordonării rangurilor este, de obicei, utilizată pentru a măsura preferinţele deopotrivă mărci sau atribute.
 * obligă repondenţii să diferenţieze cele mai relevante obiecte şi să facă aceasta într-un mod apropiat contextului actual de achiziţionare.

Diferenţiala semantică

 * este cea mai frecventă metodă de evaluare a atitudinii utilizată în cercetările de marketing
 * în forma sa cea mai uzuală, solicită repondentului să evalueze atitudinea faţă de un obiect sau caracteristicile acestuia, pe o scală cu maximum şapte nivele, intercalate între două atribute bipolare
 * între cele două componente adjectivale ale fiecărei perechi se inserează o scală − care de obicei are trei, cinci sau şapte nivele

Scala lui Stapel

 * solicită repondentului să evalueze atitudinea faţă de un obiect sau caracteristicile acestuia
 * are zece nivele, cinci cu semnul plus şi cinci cu semnul minus, iar între aceste două zone se inserează atributul care urmează a fi evaluat, fără prezentarea celor doi poli ai săi.

Exemplificare
Să presupunem că se doreşte evaluarea unei unităţi comerciale din punct de vedere al comportamentului personalului. Subiecţilor interogaţi, în număr de 130, li se solicită să încercuiască numărul care reprezintă cel mai bine opinia lor privind comportamentul personalului unităţii comerciale studiate. +5 2 +4 13 +3 32 +2 30 +1 15 comportamentul personalului -1 12 -2 10 -3 8 -4 5 -5 3